ELS+PREHISTπRICS+INFORM╖TICS

__Index:__ ** ﻿ ﻿ introducció a la prehistòria **

**introducció a l'edat de pedra**
**1-paleolitic (Lara)** Alimentació Habitàt Eines i armes Costums  ﻿ ﻿Art i monuments

 ﻿**2-** ** neolític (Gerard) ** Alimentació Habitàt Eines i armes Costums Art i monuments **3-l'edat dels metalls (Clara .V)** Alimentació Habitat Eines i armes Costums Art i monuments


 * 4-L'evolució de mico a homo sapiens (Emily i xantal) **

** Introducció a la prehistòria: **
La prehistòria és el primer gran període de la història de la humanitat i el més llarg. Comprèn des dels orígens dels éssers humans fins a l'aparició de l'escriptura i de les primeres civilitzacións (cap al 3.000 aC). Els arqueòlegs i les arqueòlegues divideixen la Prehistòria en dues etapes:edat de Pedra i Edat dels metalls. COM VIVIEN: Els homes de la prehistoria eren nomedes (vol dir anar d'un costat a l'altres seguien els animals que buscaven per a poder alimentarse. Gracies a l'inteligensia van poder fabricar armas de pedra que poc a poc anaven polin millor .  Ells a la prehistoria tambè van descobrir el foc i van començar a fer o construir pbjectes amb ceramica com per exemple:plats,ollas...Els pagesos o campasins d'aquella epoca agafaven posisio (lloc) a la terra i construian petites ciutats... que estaven emboltades de murs molt groixut als i grans per protegirse i defensarse.Quan anaven a casar en grups morian moltes persones per culpa el material de la casa d'aquella epoca.  En aquella epoca tambè s'inociava els primers anterros perque no s'els mengesin els animals.La familia en l'edat de pedre no nomes constava de dona i los hijos si no tambien de parents ... En la familia de la prehistoria tenian molts fills perque es sentian protegits.L'homa de la prehistoria viva de la pesca la casa i la recoleccio de fruits silestres. Per a la pesca van crear els bots fets (en castella los botes hechos) amb els troncs dels arbres pero per la casa van inventar arcs i fleches. EL PAPER DE LA DONA : La dona sencaragava datendre a la fabricacio de la ceramica,el mantaniment del foc,vijilavan i cuidaven els fills tambes sencarragaven de les pells :fer rova... EL PAPER DEL HOME: El paper que tenien els homes sencarragaven de la casa la pesca de defansar el poble de obtenir metalls la fabricacio darmes...

**Introducció a l'edat de pedra** Durant aquesta edat les persones utilitzaven bàsicament la pedra per construir les seves eines, armes i estris. Però, les pedres que s'han trobat d'aquesta edat són molt diferents entre elles; per aquest motiu, els arqueòlegs han dividit l'Edat de Pedra en dues períodes: el Paleolític i el Neolític. Aquestes denominacions fan referència al material principal de què estaven fetes les eines i a la manera de treballar-les. __**PALEOLITIC:**__

**__ARMES I EINES DEL PALEOLITIC :__**

En els jaciments s'ha trobat estris de pedra, os i banya, juntament amb abundants ossos d'animals.Aquesta dada i les pintures que realitzaven a les roques confirmaven la importancia de la caça i la pesca. Aquestes activitats van tenir una importancia especial en les zones que durant llargs periodes van patir els climes mes freds, perque els plantes hi serien escasses.

Al llarg de mil·lenis, las tecniques de caça i pesca van anar evolucionant. En algunes zones, la caça devia consistir a posar trampes, amb les quals capturaven petits animals(ocells, peixos, llangardaixos). A mes,es recollien mol·luscs i ous. L'exit d'aquestes activitats depenia d'una llarga observacio dels habitats de les preses.

L'homo sapiens va convertir-se en un caçador expert, capaç de caçar especies animals de grans dimensions.Cavalls, mamuts, cervols, rens i rinoceronts.

Aquests animals eren força mes grans, mes veloços i disposaven de millors defenses que els essers humans de l'epoca, els quals, amb les llances i les fletxes, aconseguien de capturar els animals a distancia sense haver de correr cap perill.

En conseqüencia, podem afirmar que durant el Paleolitic superior, la humanitat va aconseguir dominar a la perfeccio la tecnica de la talla, amb la qual cosa va ser capaç de fabricar una gran varietat d'estris de pedra (raspadors,puntes de fletxa), d'os (arpons, atzagaies, agulles de cosir), de banya (punxons, propulsors).

L'arc utilitzat per llançar fletxes es una de les primeres maquines simples.

Un altre exemple de la perfeccio es l'arpo, al qual, un cop clavat,impedeix que la peça s'en pugui deslliurar.Es una tecnica que continua fent-se servir avui en la pesca i tambe en la caça de mamifers marins.

Aquelles societats usaven materials diversos per a fabricar els estris, motiu per el qual van anar depurant les tecniques, i d'aquesta manera enriquien el seu utillatge i van anar ampliant els seus usos.Picant amb aquests estris, no tan sols podien trencar, sino tambe partir, gravar, rascar i foradar.

Van apendre a unir petites peces, per a fer objectes mes grans i de formes variades. Cosien, lligaven i trenaven. D'aquesta manera confeccionaven vestits que els permetien suportar climes freds i adaptar-se mes facilment a ambients variats.Tanmateix,podien fabricar recipients que ampliaven la capacitat de transport, i canoes que els permetien d'aventurar-se al medi aquatic.

= = = __**DIFERENTS EINES DEL PALEOLITIC**__ =

= __**EINES DEL PALEOLITIC TROBADES A RUBÍ**__ = = = = = = = = = = __habitat__ = = =
 * Aquells humans vivien d'allo que el medi ambient els oferia, i per tant havien de desplaçar-se tot seguint els ramats quan el territori que habitaven s'havien acabat els aliments. Habitaven en coves, on eren a cobert, o be construïen petites cabanes amb pells i branques. **
 * Cada dia sortien a recollir aliments i a caçar. Amb el pas del temps, aquest desplaçament diari es va fent cada cop mes gran, perque els territoris mes propers anaven empobrint-se. Aixo els obligaria a canviar de manera constant el seu emplaçament base. **

__ COSTUMS __ Malgrat que algunes feines es realitzessin col·lectivament, existia una certa divisio sexual del treball, especialment pel que fa la caça. La mainada impedia de moure's amb agilitat si se'n havia de tenir cura. Aquesta es la rao per la qual la caça va anar especialitzant-se com a feina dels homes.No coneixen motius que expliquin altres especialitzacions en el treball, que gairabe sempre portaven desavantatges per les dones. Els membres de l'horda tornaven al campament al capvespre, despres d'aver-se dispersat durant el dia per caçar i recol·lectar. En aquell moment reunien tots els fruits del seu treball i els consumien i en gaudien entre tots. Fins i tot, a vegades dues hordes realitzaven intercanvis d'objectes.

__**ALIMENTACIO**__ Durant el Paleolitic els caçadors-recol·lectors s'alimentaven principalment de carn, peix, vegetals de fulla, fruits secs i insectes en proporcions variades.Segons alguns antropolegs, consumien quantitats significatives de carn i possiblement la major part del seu aliment l'obtenien caçant. Una hipotesi contraria opina que els humans del Paleolitic tenien les plantes com la base de la seva dieta en general, o que la caça i la recol·leccio contribuïen de forma equitativa a la seva dieta. Una hipotesi soste que es menjaven gran quantitats d'arrels tuberoses subterranies abans de l'arribada de l'algricultura. Les proporcions relatives de plantes i animals en l'alimentacio possiblement variaven entre les regions. Per exemple en regions tropicals africanes probablement la dieta estava basada en les plantes, mentre en regions mes fredes com les del nord d'Europa la carn hi predominava. De manera general, els pobles paleolítics experiemtaven menys fam i malnutricio que els neolitics que els seguiren. Aixo va ser en part pel fet que el paleolítics tenien acces a una varietat mes amplia de plantes i altres aliments i la seva dieta era mes nutritiva.Els paleolítics consumien les parts internes dels animals com fetges, ronyons i cervells. Potser tenien un coneixement significatiu de les plantes silvestres i practicaven ja una forma rudimentaria d'horticultura. En particular les bananes i els tubercles poden haver estat cultivats tan aviat com es fa 25.000 anys al sud d'Àsia. Al final del Paleolític sembla que ja es practicava el pastoreig i la ramaderia. Els humans també probablement consumien plantes i durant el Paleolític.Grans animals com els cervols eren font de proteïnes.Durant el Paleolític mitjà els neandertals i els Homo sapiens primitius, van començar a consumir musclos i altres mol·luscs marins (entre 110.000 i 164.000 anys enrera).



__**ART I MONUMENTS**__

La pintura rupestre es un concepe dit principalment pintura prehistorica, els homes dibuixaven o pintaven els diferents animals que caçaven, tambe pintaven escenes de significat ritual o magic com ara els ritus de la fertilitat etc. Els materials que empraven eren el carbo de llenya o d'ossos aixi com diferents tipus de terres de colors, tots ells aglutinats amb aigua o greixos d'animals. Les pintures rupestres mes antigues que es coneixen son les de la cova de Cauvet, al departament de l'Ardecha a França. El mot ``rupestre´´ deriva del llatí: ``rupes´´ que equival a roca. En tot cas, altres interpretacions suggereixen que algunes pintures rupestres podien tenir un significat informatiu o instructiu, com es el cas de certs dibuixos en esbos, anomenats``tectiformes´´ en la cova de Font de Gaume a Dordonya (França) que poden ser interpretades com a trampes de caiguda per caçar el mamut.Una pintura rupestre es un tipus d'art rupestre realitzat pels homes prehistorics, que demostra que l'home, des del seu origen a la Terra es capaç de realitzar obres d'art a les parets de les coves que habita. Tambe s'han trobat pintures sobre codols, escultura i ceramiques decorades.

= __**PINTURA RUPESTRE**__ =

= __**PINTURA RUPESTRE**__ =

= =

= __**PINTURA RUPESTRE DE CASTELLÓN**__ =

= __**PINTURA RUPESTRE ULLDECONA**__ =

AQUI VEUREU UN VIDEO DEL PALEOLITIC: = = media type="youtube" key="AMojFCDk5R0" height="349" width="425" **Neolític** El Neolític, que vol dir 'pedra nova', és el període de la Prehistòria més modern i curt. Els homes i les dones elaboraven els seus estris principalment amb pedres, que allisaven i que per això solien treballar-se polides. == Durant el Neolític els humans eren sedentaris i vivien en les cabanes. Es van fomar els primers poblats, es va inventar la roda, va començar a practicar-se el comerç i van aparèixerper primer cop la ceràmica i el teixit. ==

Durant el segle VI a.Cels pobladors de les nostres terres, que ja eren agricultors i ramaders, van començar a construir poblats de cabanes. Se n'han trobat restes a la Draga (Banyoles) o a la Bòbila Martorell (Sant quirze del Vallès). Un jaciment neolitic molt important és el de les mines de Tintorer (mines de Gavà), d'uns 6000 anys d'antiguitat, amb més de cent boques de mines. //**Alimentació**// El bestiar domèstic arriba al 75% dels individus. Destaca l'alt percentatge de bou i de porc, poc usual al neolític antic, dominat per les ovelles i les cabres. Els ramats es destinaven a l'obtenció de carn (abunden els exemplars joves) i de llet, però també n'aprofitaven la llana, les pells, banyes i ossos. Entre els animals caçats (carn, pell) hi ha conills, guilles, cérvols, cabirols, senglars, cabres i els grans bous salvatges o urs, extingits a Europa al s.XVII. A l'Estany i el seu entorn s'hi atrapaven ànecs, tortugues de rierol, peixos (barbs-tenques) i musclos d'aigua dolça. //**Eines**// Les eines del neolític eren fetes basicament de fusta i pedra, observeu: //**Habitàt**// La ramaderia i l'agricultura van fer que les persones s'establissin en un lloc fix. Van començar a construir cases de pedra. Aixi doncs, ja no eren nòmades, sinó sedentaris. També van començar a filar i a teixir i van aprendre a fer ceràmica. Al territòri català els caçadors i els recolectors van començar a fer de pagesos i ramaders cap a l'any 5000 a.C //**Art**// És en les activitats artístiques on més es nota la ruptura amb el paleoitíc. Les grans manifestacions realistes de l'art rupestre donen pas a escasses **pintures esquemàtiques** molt més pobres en dibuix i en color, si bé l'art va ampliar el seu camp d'acció a la decoració d'objectes de ceràmica. Les pintures rupestres més tardanes, correponents als períodes ceràmics, es distingueixen pel moviment de les figures i per una tendència cap a l'abstracció, fins al punt de convertir la figura humana en un teixit de ratlles i angles. Entre el 6.000 i el 4.000 abans de Crist, en l'arc Mediterrani, de la Península Ibèrica, es va desenvolupar un tipus d'art prehistòric característic. És el que a falta de nom, es coneix com a Art Llevantí. Territorialment, aquet art, és present a Osca i Terol (Aragó); Lleida i Tarragona (Catalunya); a tot el País Valencià; Múrcia; Albacete i Conca (Castella); Jaen i Almeria (Andalusia). A Catalunya, aquest art s'inicia en el V mil·lenni, abans de crist, i perdura fins al final de l'edat dels metalls. //**Vestimenta**// Moltes de les vestimentes dels humans neolitics eren nomes per protegir-se i no per tapar-se. En epoques climatiques, els neolitics naves escassament vestits, mentre que en climes més freds feien servir més les pells i el cuir dels animals. Aqui teniu una imatge per que us quedi més clara la seva vestimenta: //**Costums**// Els costums neolitics eren quasi tots funeraris: quan algu moria l'enterraven en una cova amb tots els seus tresors, i despres tapaven la entrada amb una roca enorme. Potser perque ningú profanés la tomba, o qui sap potser era perque el mort no tornés a la vida! //** Descobriments **// El descobriment més important va ser la roda, quan la van aprendre a usar va ajudar a desplaçar-se mes rapi d ||||   ||   ||
 * La Draga és el jaciment català que ha facilitat més dades sobre la fauna domèstica i salvatge del neolític antic. Gràcies als prop de 10.000 ossos d'animals que s'hi han recuperat, sabem que criaven bous, cabres, ovelles i porcs. El gos també era conegut.

= = = //**EDAT DELS METALLS**// = = //**L'edat dels metalls va se l'epoc que es van descobrir els metalls**// = = **A finals del període Neolític, alguns pobles de l’Orient Mitjà van descobrir la manera de fondre els metalls i que els fossin útils.** = = **El descobriment de la metal•lúrgia va guardar-se en secret durant un temps. Els pobles que van guardar-se aquest secret van progressar molt més ràpidament que els altres** =

= **Al final de la prehistòria, els humans necessitaven buscar materials resistents i que és podien millorar que la pedra, l’os o la fusta. I van utilitzar el metall, que es podien fondre, modelar i esmolar millor. ** = = **Aquesta època es diu edat dels metalls, perquè van aprendre a treure coure i ferros a fondre’ls i a donar-los la forma que ells volien. ** =

= //**Els homes i les dones de l'EDAT DELS METALLS van construir poblats en llocs elevats i sovint envoltats de muralles,com els de GENÓ (Aitona) i els Vilars (Arbeca).**// = = //**Tambe fabricaren els vas campaniforme, un tipus de ceramica en forme de campana invertida.**// = = //**Des del fina del Neolitics, i duran una bona part de l'Edat del Metalls, els pobladors de les nostres terres van començar la construcio de megalits.**// = = //**A Catalunya s'hi han trobat més de tres.cents monuments d'aquest tipus.**// = = = = //Quan ja es dominava la fosa del coure i la del bronze, es va comçar a desamvolopar la del ferro. L'aparicio de la metal´lúgia és un prosadiment consisten en aconseguir una tamperatura molt alta que parmeti l'estovament o la funsio dels metalls per despres de treballar-los. Quan s'obtenia el bronze fos s'introduia en un motllo per a obtenir, un cop refredat, l'objecte desitjat.// = = //Els primers pobles que van fabricars armes de ferro tambe.// = = //La societat classica mediterrania va formar-se apertir de la mescle dels grups humans força diferents.En els principis de l'antiguitat i etgisteixen sosietats neolitiques i civilitasacions enrriquides gracies el negosis els fenicis.// = = //Uns altres pobles, els indoeuropeus, van arribar a les penínsules mediterrànies a finals del III mil·lenni i al llarg del II mil·lenni a.C.// =

===//**En els mil·lennis IV i III a.C., aquests pobles indoeuropeus vivien a les estepes del centre d’Àsia com a societats ramaderes nòmades que es traslladaven buscant pastures per al bestiar. Sabem que, juntament amb altres causes menys conegudes, aquests pobles van viure una fase de creixement demogràfic que els va impulsar a allunyar-se cada cop més de les terres d’on eren oriünds.**// ===

= Art de l'edat dels metalls amb l'aparició d'estris i ornaments de coure, bronze i ferro, a més de l'or i l'argent, l'art assoleix una nova perspectiva. La majoría dels pobles amb metal·lúrgia entren molt aviat en l'àmbit de les cultures històriques. =

=**L’habitatge tenia petits poblats, i dels poblats van passar a ciutats. Les cases eren de maons i materials més resistents, de vagades les ciutats posaven pedres al voltant per protegir-se. La població era governada per caps que residien en habitatges millors.** =  __ Obtenció d'aliments __

**<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 20px;">A l'edat dels metalls tenien eines de metall per segar. ** **<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 20px;">Van desenvolupar sistemes de rec i ultilitzaven adobs d'animals i per millorar les collides. ** **<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 20px;">I continuaven domesticant animals, caçant i recol·lectant .**

__Eines__ **<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 20px;">El coneixement de la metal·lurgia va facilitar la fabricació d'eines més variades. ** **<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 20px;">Primer van aprendre a fer servir el coure, el bronze i el ferro. ** **<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 20px;">Feien eines de metalls, també van aprendre a fer collarets, diademes i braçalets. ** **<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 20px;">Els minerals es troben aprop de terra o a l'interior de coves. ** **<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 20px;">Inicialment ultilitzaven el coure, el plom, l'or i la plata i més endavant van aprendre a fabricar el bronze, a partir de la mescla de coure i estany. ** **<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 20px;">Més endevant van descobrir el ferro i la manera de donar-hi forma, escalfant-lo i picant-lo. **

__Creences__



= **<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 20px;">Creien en una vida després de la mort i feien ritus funeraris. ** = = = = **<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 20px;">Construïen dolmens, on ficaven els difunts. Aquests monuments consistien en una pedra plana posada damunt d'unes pedres verticals, i es cobrien amb molta terra i roques. ** = = = =__ **<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive; font-size: 20px;">LA PREHISTORIA VA ACABAR QUEAN VA COMENÇAR L'ESCRIPTURA ** __=

enllaç

= = = = = = = =

AQUI VEUREU UNES QUANTES IMATGES
= =

media type="youtube" key="SxJWnzBPqsA" width="425" height="350"

= HOMO SAPIENS = = Homo sapiens va ser la primera especie humana que va provindre del mico. = =sapiens= || =//sientific//= || = homo sapiens = = idaltu = || = ELS PRIMERS HUMANS = =<span style="color: #2f01c0; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">És l'únic gènere supervivent de la separació amb el ximpanzes fa entre 3 i 5 milions d'anys. Es calcula que el gènere va aparèixer, diferenciant-se de la resta dels hominina fa entre 1,5 i 2,5 milions d'anys. = =<span style="color: #2f01c0; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">A part de homo sapiens hi han mes especies. = =<span style="color: #2f01c0; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1-Australopithcus(fa 5 milions d'anys) = =<span style="color: #2f01c0; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">2-Homo Habilis(fa 2,5 milions d'anys) = =<span style="color: #2f01c0; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">3-Homo Antecesor (fa 1 milio d'anys) = = = =<span style="color: #2f01c0; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 18px;">Després de 3 milions d'anys, després d'evolucionar una mica, va arribar l' homo habilis tenien habilitat manual i fabricaven eines de pedra tallad = = = =<span style="color: #2f01c0; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 18px;">L'Homo erectus es va estendre per l'Àsia. Es el primer homo que va sortir de l'Àfrica. Dominava el foc. = =<span style="color: #2f01c0; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">L'Homo antecessor correspon a les restes trobades a Atapuerca, a Burgos. = =<span style="color: #2f01c0; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 18px;">Llavors, fa uns 100.000 anys, va arribar l'homo Neanderthalensis : intel·ligents i robustos, també molt hàbils. Van viure a Europa, en un clima molt fred. Es va extingir fa uns 40.000 anys. = =<span style="color: #2f01c0; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> I després d'evolucionar molt, van arribar els HOMO SAPIENS. (El que som ara, però una mica més evolucionats) = = L'any 1981 es va trovar un crani i altres restes a la cova de l'Arago,prop de Talteüll(Rossello). Aquesta especie humana era bipeda i fabricava eines d'os i de pedra per caçar. = = L' Any 1974 els arqueolegs van descobrir un esquelet d'australopithecus Estopia (Africa). Li van posar el = = nom de Lucy. = = De l'estudi del seu esquelet els cientifics han deduit que era baixeta (1m 20 cm d'alt) ,que va viure al voltant d'uns 25 anys, que era vegeteriana, i que nomes menjava fruits i arrels. Era bipeda, es a dir que nomes caminava sobre dos peus, pero podia grimpar pels arbres amb facilitat. = = Les restes mes antigues dels humans d'europa s'han trovat al jassiment arqueoleg d'Atapuerca(castella i lleo) = = Aquests humans van viure 800.000 anys.En territoris de parla catalana, les restes mes antigues es van descobrir a Talteüll(Rossello).Son les restes de un home que va viure fa 450.000 anys. = = Un eser huma quan camina dret i fabrica eines de pedra o d'os.Els homes no van apareixer de cop i volta sobre la terra.Van ser el resultat de la llarga evolucuio d'una especie de simi.els nosteres primers avanpassats coneguts van existir fa mes de tres milions d'anys.Eren els astralopitecus,que vol dir mones del sud.les restes mes antigues s'han trovata africa.L'evolucio de l'australopitecus va donar lloc a la primera especie humana:l'homo habilis.Aquesta especie ha anat evolucionan fins a la nostra homo sapiens.Es causa de les causes de l'extinsio del home del Neardental va ser l'arrivada a Europa, provinent d'Africa, de l'homo sapiens .Probablement eren tan inteligents com els seus parents europeus pero eren mes alts(entre 1,70 i 1,85 m) i mes habils = = hi havien millorat molt mes les seves eines. Tot aixo el hi va donar aventatges per compartir teritoris .A Catalunya hi han restes d'homo sapiens a les cobes de Serinya = = Els primers primats van apareixer fa uns fa uns 70 milions d'anys. Aquets mamifers van ansar desenvolupant el seu cervell i reduint la cara. Van perdre les urpes,i li van sortir les ungles. Es poden distingir quatre fases: = > L' ésser humà constitueix des del punt de vista biològic una espècie animal sota ladenominació científica d'Homo sapiens i pertany a la família Hominidae. > > > = =  En el passat, el gènere Homo va ser més diversificat , i durant l'últim milió i mig d' anys incloïa altres espècies ja extintes. Des de l'extinció de l'Homo neanderthalensis, fa25.000 anys i l'Homo floresiensis , fa uns 12.000 anys , l'Homo sapiens és l'únicaespècie coneguda del gènere Homo que encara preval fins al present.
 * = //regne// = || =animalia= ||
 * =//classe//= || = mammalia = ||
 * = //familia// = || =hominidae= ||
 * =//genere//= || = homo = ||
 * =// nom traduit //= || =homo=
 * =//nom//=
 * 1) = **Fase prehumana** o humana temprana, amb els australopitècids. =
 * 2) = **Fase humana arcaica**, amb els arcantrops. =
 * 3) = **Fase humana primitiva**, amb els paleoantrops al paleolitic mitjà; =
 * 4) = **Fase humana moderna**, amb els neantrops al Paleolític superior. =

Fins fa poc, la biologia utilitzava un nom trinomial Homo sapiens per a aquestaespècie , però més recentment s'ha descartat el nexe filogenètic entre el Neandertal i l' actual humanitat , 3 per la qual cosa s'usa exclusivament el nom. Homo sapiens pertanya una estirp de Primats, els hominoideos. Evolutivament es va diferenciar a l'Àfrica id'aquest ancestre va sorgir la família de la qual formen part els homínids. L' ésser humà pràcticament desconeix l'abast i destinació de la seva pròpia espècie. Filosòficament, l'ésser humà s'ha definit i redefinit a si mateix de nombroses maneres através de la història , atorgant d'aquesta manera un propòsit positiu o negatiu respecte de la seva pròpia existència. Hi ha diversos sistemes religiosos i ideals filosòfics que, d' acord amb una diversa gamma de cultures i ideals individuals , tenen com a propòsit ifunció respondre algunes d'aquestes interrogants existencials. Els éssers humanstenen la capacitat de ser conscients de si mateixos, així com del seu passat , saben quetenen el poder de planejar , transformar i realitzar projectes de diversos tipus. En funciód'aquesta capacitat, han creat diversos codis morals i dogmes orientats directament almaneig d'aquestes capacitats. A més, poden estar conscients de responsabilitats iperills provinents de la natura, així com d' altres éssers humans.

Fins fa poc, la biologia utilitzava un nom trinomial Homo sapiens sapiens per a aquestaespècie , però més recentment s'ha descartat el nexofilogenético entre el Neandertal i l' actual humanitat , 3 per la qual cosa s'usa exclusivament el nom binomial. Homosapiens pertany a una estirp dePrimates, els hominoideos. Evolutivament es va diferenciar a l'Àfrica i d'aquest ancestre va sorgir la família de la qual formen part elshomínids.

L' Homo sapiens sapiens és una subespècie de l'Homo sapiens, l'única que encarasobreviu de tot el gènere Homo i dels homínids. Per tant, els seus parents vius méspropers són els grans simis ( als quals pertany ), com el goril , el ximpanzé o l' orangutan.

El nom d'Homo sapiens sapiens en algunes classificacions és substituït pel de Homosapiens únicament, en considerar l' espècie monotípica , la qual cosa succeeix enaquelles hipòtesis en les que a les altres subespècies se'ls dóna el rang d'espècie. En l' actualitat els científics encara debaten sobre el correcte nivell taxonòmic, de manera que en els textos es poden trobar les dues denominacions per a identificar aquestalínia filogenètica. Des del descobriment d'Homo erectus, els científics es pregunten si aquesta espècieera un avantpassat directe d'Homo sapiens , pel fet que les investigacions fetes no erensuficients per demostrar-ho. Les últimes poblacions d'H erectus - com ara les del riuNomés en Java - poden haver viscut fa solament 50.000 anys, simultàniament ambpoblacions d'H sapiens , i es descarta que a partir d' aquestes últimes poblacionsd'Homo erectus hagi evolucionat H. sapiens.

Encara poblacions anteriors d' H erectus asiàtics podrien haver donat lloc a H. sapiens, avui es considera més probable que Homo sapiens hagués evolucionat a l'Àfricaprobablement de poblacions africanes d'H erectus , després els primers H. sapienshaurien migrat des del nord-est d'Àfrica fa menys de 100.000 anys a l'Àsia , on potseres va trobar amb els últims H. erectus.

Una espècie que possiblement baixi tardanament d'Homo erectus, és el petit Homofloresiensis , 19 encara que per l'estudi dels ossos del canell , els braços i l'espatlla esconsidera més probable que descendeixi directament d'Homo georgicus o d'Hhabilis.20 21.